Za redukovanje napetosti potrebno je sumiranje više predloga, ali najvažnija je svest o značaju pripreme, koja je delotvorna samo ako je shvaćena kao proces. Zahvaljujući smernicama koje je moguće svakodnevno primenjivati, izbegava se neučinkovitost na studijama izazvana upravo stresom.
Kao osnovu, utvdite plan učenja sa svrhom postizanja urednosti i preglednosti tokom rada. Praćenjem, na ovaj način utvrđenog, redosleda i rasporeda stiče se polazna tačka za izbegavanje kašnjenja i odstupanja od željenih ciljeva. Ipak, u slučaju odloženog započinjanja realizacije plana, potrebno je realno razmotriti koliko je zaista moguće postići.
Pošto je izrazito važno, uz stalan uvid, izrađen nacrt uvesti u upotrebu, neophodno je prilagođavanje aktivnosti koje je potrebno uraditi u toku dana sa stavkama koje se odnose na naredni dan. Potrebne korake je neophodno ranije ustanoviti i time osigurati povoljniji položaj u prilikama kada dođe do neminovnog uvođenja izmena po pitanju uslova ili termina ispita.
Na početku dana energiju je poželjno pravilno usmeriti na materiju koja postavlja veće zahteve. Pri izučavanju oblasti sa izraženijom potrebom za dubljim razumevanjem, olakšavajuće je razdeliti gradivo. Uz pomenuti obrazac, pravi primer je i ukazivanje na funkcionalnost koju ponavljanje gradiva ima pri radu na zaokruživanju tematske celine.
Izražena je činjenica, i osnovna primedba, da studenti ne vrednuju pravi momenat za početak učenja. Stoga, ne čekajte sa početkom priprema. Nakon izloženog sadržaja na predavanjima i vežbama, ispravan je svaki pokušaj daljeg razmišljanja, na osnovu pročitanog i pređenog gradiva.
Prioritet je beležiti stvari i aktivnosti koje su se manifestovale kao sputavajuće i prekidale učenje, zbog čega ih je neophodno u potpunosti otkloniti. Isto tako, uvrstite upravo one postupke sa pozitivnim rezultatima, ukoliko su u dosadašnjem radu bili izostavljeni.
Na dan ispita orijentišite se ka onom što vam poboljšava raspoloženje, a smanjuje tenziju. Time ćete raspolagati većim nivoom samopouzdanja, većim stepenom pouzdanosti pri rešavanju pitanja i zadataka, uz sklonost ka bržem načinu razmišljanja.
Uopšte uzevši, važno je znati vremenski početak i završetak procesa učenja. Međutim, ne sme se zanemariti sve što se postiže pravljenjem ustanovljenih pauza tokom učenja, a to je podizanje nivoa aktivnosti i koncentracije. Plan rada i stimulativna organizacija će vam svakako pomoći da izbegnete pritisak vremena, a steknete nova znanja. Time ćete sebi svakodnevno ukazivati na korisne navike i veštine koje ćete, povrh svega, adekvatno i isticati.
Najzad, ovakvu praksu nagradite, usled ispunjenosti postavljenih ciljeva i zadovoljavajućih rezultata. Našavši podsticaj u prethodno pomenutom, uspostavićete primenu vlastitog potencijala i dalje graditi motivaciju, kao najširu akciju.